Subject: FW: Meedialiidu seisukohad 14.5 koosolekul arutatud teemade kohta
From: "Justiitsministeerium"
To: "Justiitsministeerium"
Date: Fri, 17 May 2024 15:23:58 +0300

From: Tarmo Vahter <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Thursday, May 16, 2024 9:21 AM
To: Kristi Värk <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Subject: Meedialiidu seisukohad 14.5 koosolekul arutatud teemade kohta

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetav Kristi Värk,

saadan 14. mai 2024 AvTS töörühma koosolekul käsitletud teemade kohta 
Meedialiidu seisukohad. Palun lisada käesolev kiri töörühma materjalide 
juurde ja käsitleda seda avaliku teabena.

1. Eelnõude alusetu varjamine

Meedialiit toetab Liia Hänni ja Hille Hinsbergi ettepanekut vaadata üle AvTS 
§35 lg 2 p 1 ja 2 põhjendatus. Praegu tuginevad osad asutused nendele 
punktidele, et varjata õigustloovate aktide eelnõusid või eelnõudele 
esitatud ametlikke seisukohti. Avalikest dokumendiregistritest leiab kerge 
vaevaga terve rea selliseid näiteid:

a) PPA kiri siseministeeriumile 18. märts 2024 trahvide suurendamise teemal 
on juurdepääsupiiranguga 5 aastaks:

 <https://adr.siseministeerium.ee/sisemin/dokument/1150416> 
Siseministeeriumi avalik dokumendiregister

 <https://adr.siseministeerium.ee/sisemin/dokument/1150416> 
adr.siseministeerium.ee

 <https://adr.siseministeerium.ee/sisemin/dokument/1150416>

b) 14. veebruar 2024 kultuuriministeeriumi poolt haridus- ja 
teadusministeeriumile saadetud kiri seoses mingi eelnõuga, mille puhul ei 
avaldata isegi mitte teemat. Kiri on AK 5 aastaks:

 <https://adr.rik.ee/kum/dokument/15102686> Kultuuriministeeriumi avalik 
dokumendiregister

 <https://adr.rik.ee/kum/dokument/15102686> adr.rik.ee

 <https://adr.rik.ee/kum/dokument/15102686>

c) 21. veebruaril 2024 kultuuriministeeriumi saabunud vastuskiri on samuti 
AK ja jällegi 5 aastaks.

 <https://adr.rik.ee/kum/dokument/15120417> Kultuuriministeeriumi avalik 
dokumendiregister

 <https://adr.rik.ee/kum/dokument/15120417> adr.rik.ee

 <https://adr.rik.ee/kum/dokument/15120417>

2) Eraelu kaitse

Meedialiit toetab istungil AKI poolt öeldud seisukohta, et isikuandmetele 
juurdepääsupiirangu seadmine on põhjendatud ainult siis, kui teabe 
avalikustamisega kaasneks eraelu puutumatusele oluline riive.

3) Juurdepääsupiirangute tähtajad

Meedialiidu arvates peaks AK teabe maksimaalseks juurdepääsupiirangu ajaks 
jääma jätkuvalt 5 aastat + 5 aastat = kokku maksimaalselt 10 aastat.

4) Välisministeeriumi erand

Meedialiit peab mõistlikuks teha välisministeeriumile avaliku teabe seaduses 
erand. Kehtiv AvTS §35 lg 1 p 3 lubab seada välissuhtluse kaitseks 
dokumendile juurdepääsupiirangu 5 aastaks ja seda vajadusel veel 5 aastat 
pikendada. Seadusest lähtudes peaks välisministeeriumi memod jm dokumendid 
olema hiljemalt 10 aasta möödudes avalikud.

On avalik saladus, et välisministeerium AvTSi ei järgi, sest ei pea 
võimalikuks oma memode nii kiiret avalikuks tulekut. See on mõistetav, sest 
demokraatlikes lääneriikides on välisministeeriumide materjalid 10 aastast 
pikema juurdepääsupiiranguga.

Samas on nendes riikides reaalselt tagatud ajaloolaste, ajakirjanike, 
üliõpilaste jt huviliste õigus pärast piirangu lõppemist välissuhtluse 
dokumentidega tutvuda ja rikastada sealt saadud infoga avalikku debatti. 
Toon selle kohta kolm näidet arhiividest, mida olen ajakirjaniku ja 
ajalooraamatute kirjutajana kasutanud:

a) Saksa välisministeeriumi dokumendid on Berliinis välisministeeriumi 
poliitilises arhiivis kätte saadavad 30 aasta möödudes.

Lisan lingi Saksa välisministeeriumi poliitilisele arhiivile:

 <https://archiv.diplo.de/arc-de/gut-zu-wissen/haeufig-gefragt-faq-/1502184?openAccordionId=item-2506288-1-panel> 
Häufig gefragt (FAQ)

 <https://archiv.diplo.de/arc-de/gut-zu-wissen/haeufig-gefragt-faq-/1502184?openAccordionId=item-2506288-1-panel> 
archiv.diplo.de

 <https://archiv.diplo.de/arc-de/gut-zu-wissen/haeufig-gefragt-faq-/1502184?openAccordionId=item-2506288-1-panel>

b) Suurbritannia välisministeerium annab oma memod 30 aastat möödudes üle 
rahvusarhiivile, aga ministeeriumist saab küsida teabenõudega välja ka 20 
aasta vanuseid dokumente, mida olen korduvalt teinud.

Lisan lingi Briti valitsuse leheküljele arhiivimaterjalide avalikustamisest:

 <https://history.blog.gov.uk/2013/08/01/it-was-thirty-years-ago-today/> 'It 
was thirty* years ago today...'

 <https://history.blog.gov.uk/2013/08/01/it-was-thirty-years-ago-today/> 
history.blog.gov.uk

c) Soomes on välisministeeriumi dokumentide juurdepääsupiirang 25 aastat. 
Pärast tähtaja saabumist on need Helsingis välisministeeriumi arhiivis 
ajaloolastele, ajakirjanikele jt vabalt kättesaadavad.

Lisan lingi Soome välisministeeriumi arhiivi tööd tutvustavale veebiküljele:

https://um.fi/arkisto-ja-asiakirjapyynnot#:~:text=Ministeriön%20arkisto%20on%20avoin%20kaikille,ammattisalaisuuden%20sekä%20henkilöiden%20yksityisyyden%20suojaksi.

Lisan ka lingi konkreetse näitega, kuidas Soome välisministeeriumi 
avalikustatud materjalide kasutamine välja näeb. Tegemist on Helsingin 
Sanomate 6. jaanuaril 2024 ilmunud artikliga, mis tutvustab Soome Moskva 
saatkonna 1999. aasta memosid seoses nende 25 aastase salastamisaja läbi 
saamisega (aasta algul ilmuvad uudislood välisministeeriumi arhiivis 
avalikustet materjalidest on Soomes juba pikaajaline traditsioon):

 <https://www.hs.fi/maailma/art-2000010095731.html> Venäjä | Salassapitoaika 
päättyi – Näin Suomen diplomaatit raportoivat Putinin noususta vuonna 1999

 <https://www.hs.fi/maailma/art-2000010095731.html> hs.fi

Kokkuvõttes pean hädavajalikuks muuta AvTS nii, et ühelt poolt saaks tagatud 
välisministeeriumi huvi oma infot 10 aastast pikema aja jooksul kaitsta, 
samas peab avalikkus saama lõpuks ometi päriselt toimiva võimaluse Eesti 
välispoliitika ajaloo uurimiseks.

Kui võtta eeskujuks Soome, siis võiks välissuhtluse info juurdepääsupiirang 
olla 25 aastat. See tundub mõistlik kompromiss välisministeeriumi ja 
avalikkuse huvide vahel.

5) Riigikaitse erand

Meedialiit möönab, et peale välissuhtluse võib vajada erandina muidu 
maksimaalsest 10 aastast pikemat juurdepääsupiirangut ka riigikaitset ja 
riigi julgeolekut puudutav teave. Koosolekul osalenud jõuametkondade 
esindajad ütlesid, et sellise teave juurdepääsupiirangu pikkus peaks olema 
sama riigisaladusega - st kuni 50 aastat. Samas ei toonud nad konkreetseid 
näiteid, mis teave see siis oleks.

Meedialiidu arvates pole õige riigisaladusi ja AK infot piirangu kestvuselt 
ajaliselt niimoodi võrdsustada. Sellise võrdsustamise vastu räägivad ka info 
lekitajatele seadustes ette nähtud karistused.

Karistusseadustiku § 241 näeb riigisaladuse lekitajale ette kuni 5 aastase 
vangistuse. AK teabe lekitamise eest näeb AvTS § 54’1 samas ette kõigest 
rahatrahvi, kuni 300 trahviühikut. Seega erinevad karistused drastiliselt, 
millega riigikogu on tõmmanud riigisaladuste ja AK info lekitamise 
ohtlikkuse vahele punase ja täiesti loogilise joone.

Järelikult, kui mingi info vajab Eesti riigi huvides päriselt kaitset ega 
tohi mitte mingil juhul saada avalikuks, siis tuleb see tunnistada kuni 50 
aastaks riigisaladuseks. Meedialiit eeldab, et vastavad asutused seda oma 
töös ka igapäevaselt teevad.

Kui aga poole sajandi pikkused AK juurdepääsupiirangud tahetakse sokutada 
avaliku teabe seadusesse, siis räägib see sellest, et asutused tahavad teha 
oma tööd võimalikult mugavaks.

Mingit infot tahetakse hoida igal juhul rahva eest kinni, kuigi puuduvad 
sisulised põhjused selle tugevaks kaitsmiseks riigisaladusena. Selline 
mõtteviis ei lähe kuidagi kokku avatud ühiskonna põhimõtetega.

Maksimaalselt võiks kõne alla tulla kuni 30 aastane juurdepääsupiirang, nagu 
see kehtestati hiljuti erandina politsei sisemiste andmebaaside kasutamise 
korra kaitseks. Kui veel miski, Meedialiidule teadmatut liiki teave, 
tõepoolest nõuab karjuvalt nii pikka sahtlis hoidmist, siis tuleb sellise 
erandi lubamist väga hoolikalt kaaluda ja seaduses ülimalt täpselt 
piiritleda.

Sest muidu muutub vastav seadusesäte asutustes populaarseks “kuupiletiks”, 
millega hakatakse rahva eest varjama mida iganes. Ja selle üle kontrolli 
teostada oleks avalikkusel praktiliselt võimatu.

Lugupidamisega

Tarmo Vahter

Meedialiidu esindaja AvTS töörühmas.

Sent from my iPad